Události na finančních trzích IT 
Hledá se důvěra. Zn.: Spěchá 
Ještě ve druhé polovině 90. let byl švýcarský Davos velmi vyhledávanou zimní atrakcí. Hlavním lákadlem přitom nebyl prosincový Spenglerův pohár v ledním hokeji, ale především Světové ekonomické fórum, které se v tomto vysokohorském středisku tradičně koná koncem ledna. 

Kdo v 90. letech ve světě byznysu něco znamenal, nesměl na této seanci chybět. Časy se však mění a do Davosu už několik let nezvou nejen Václava Klause, ale dokonce ani představitele kdysi tak obletovaných počítačových firem. V době technologického boomu by bylo alpské fórum neúplné bez účasti Billa Gatese, Carly Fiorinové a desítek dalších představitelů amerických počítačových firem. Letos Američané do Davosu vyslali kromě politiků jen Michaela Della a Johna Chamberse (Cisco). Bill Gates si nakonec na lyže vyrazil také, ale oficiálně reprezentoval jen nadaci, kterou provozuje spolu se svou manželkou. 

Ztráta důvěry? 
Problém však zdaleka není omezen jen na technologické společnosti. Hlavním tématem letošního davoského setkání byla celková ztráta důvěry v instituce jako takové, bez ohledu na to, zda jsou národní či nadnárodní, obchodní či vládní. Na celkové skepsi se výrazně podepsaly loňské účetní skandály v USA, ale přece jen je zarážející, že podle průzkumů Gallupova ústavu (provedených právě pro potřeby Světového ekonomického fóra) překonaly padesátiprocentní hranici důvěryhodnosti pouze nevládní neziskové organizace. 
Pouhá třetina respondentů se přitom domnívá, že svět jako celek kráčí správným směrem. Ale i zde se najdou výjimky. Například v Číně zřejmě převažuje optimismus: 90 procent dotázaných se domnívá, že dosavadní vývoj je pozitivní. Že by i tohle o něčem svědčilo? Těžko říci, zvláště když po důkladnějším prostudování výsledků ankety zjistíme, že největšími skeptiky byli s 13 procenty kladných odpovědí Němci; dokonce i v Argentině se našlo 18 % pozitivně naladěných respondentů. Pro počítačové firmy není podobná krize důvěry ničím novým, o čemž koneckonců svědčí vývoj prodeje PC a prodloužení upgradového cyklu (viz ekonomické články v minulých číslech Chipu). Výše zmiňovaný Bill Gates by mohl vyprávět své - když před časem slavnostně ohlašoval iniciativu "trustworthy computing" a sliboval, že software jeho firmy bude bezpečnější a spolehlivější, nejspíš nepředpokládal, že se Microsoft dostane na hlavní stránky světového tisku především "zásluhou" pandemických expanzí několika počítačových virů, které jakoby naschvál s oblibou napadají klientské i serverové produkty z rodiny Windows. Abychom však nebyli nespravedliví: produkty Microsoftu jsou častým předmětem virových útoků právě proto, že jsou tak oblíbené, a jistě by tak oblíbené nebyly, kdyby nebyly dostatečně kvalitní a uživatelsky přívětivé. Právě proto je Microsoft zdravě prosperující firmou, zatímco jiní krachují. A pro příklad si můžeme zajít rovnou do konkurenční linuxové komunity. V polovině ledna požádala francouzská firma Mandrakesoft (tvůrce i u nás poměrně oblíbené linuxové distribuce) o ochranu před věřiteli, což představuje jakýsi evropský ekvivalent nechvalně proslulé Hlavy 11 amerického obchodního zákoníku. Zatímco v USA se poměrně často stává, že firma procházející touto formou konkurzu nakonec přežije, v evropských podmínkách by šlo o skutečnou senzaci. 
Ano, ani linuxové firmy nemají na růžích ustláno. A možná bude ještě hůř. Podle informací periodika Client Server News si totiž společnost SCO vzpomněla, že se u ní sešla řada nejrůznějších unixových patentů, a vedoucí představitele SCO napadlo, že by mohli po dodavatelích ostatních linuxových distribucí vymáhat licenční poplatky. Vedení SCO přiznalo, že je "držitelem významného intelektuálního vlastnictví" a že "zvažuje další postup". Dokonce ani nepopřelo tvrzení, že společnost angažovala známého právníka Davida Boiese (který se mj. angažoval v antimonopolním procesu s Microsoftem). Pravda, možná jde o falešný poplach či o prostou bouři ve sklenici vody, podobnou nedávným pochybnostem o patentové čistotě internetového obrazového formátu GIF. Ale čemu už v dnešní době můžete věřit? 
Karel Stachovec 

Situace na burze 
Burzovnímu přehledu jasně dominují firmy, které prezentovaly dobré hospodářské výsledky za poslední kvartál roku 2002. Kromě producentů pevných disků to je především společnost Macromedia, která opět po delší době vykázala zisk. Šlo sice jen o deset milionů USD, avšak i tato částka překonala očekávání analytiků více než dvojnásobně. Vzrostl také obrat, takže se zdá, že nová produktová řada s označením MX u zákazníků zabrala. Poměrně překvapivé je umístění firmy Iomega, která v závěru loňského roku zaznamenala pokles obratu i zisku. Investoři zřejmě svou pozornost zaměřili spíše na skutečnost, že společnost zlepšila své provozní výsledky (hrubá marže vzrostla o deset procentních bodů). Za nárůstem kurzu akcií nejspíš stojí také některé spekulace, podle nichž je tržní cena společnosti Iomega značně podhodnocená, obzvláště vzhledem k hotovostní zásobě, která koncem ledna činila více než 450 milionů USD. Vedení oznámilo, že se svými penězi nemá žádné bezprostřední plány, což některé komentátory vedlo k úvahám, že Iomega může být pro některé (zvláště neamerické) firmy velmi atraktivní akvizicí. Zatímco v případě společnosti Iomega spekulují o možném prodeji pouze externí pozorovatelé, u firmy SonicBlue přiznává možnost prodeje samotné vedení. Celková zadluženost firmy dosahuje výše 335 milionů USD, což převyšuje její celoroční obrat. Už v březnu má přitom SonicBlue splatit část úvěru v hodnotě 16,5 milionu USD a v říjnu následuje další splátka ve výši 178 milionů. Manévrovací prostor firmy je poněkud omezený, protože proti jejímu nejúspěšnějšímu produktu (digitálnímu videorekordéru ReplayTV, který umí eliminovat z nahrávaného programu televizní reklamy) brojí mocné americké televizní společnosti. Vzhledem k mimořádně nízké hodnotě akcií firmy SonicBlue zřejmě rozhodnutí o další budoucnosti padne v nejbližších týdnech. Ani situace společnosti AMD není příliš růžová. Nvidia s největší pravděpodobností pokračuje v trendu loňského roku, Nokia má sice dobré hospodářské výsledky, ale investorům se nejspíš nelíbí skutečnost, že její prodeje jsou značně závislé na mobilních telefonech levnějších tříd, zatímco v dražších kategoriích nadále vedou japonské značky (alespoň v celosvětovém měřítku). Trochu překvapivý je propad Dellu do spodní pětice srovnávací burzovní tabulky. Společnost se snaží využít každou možnost, jak rozšířit své produktové portfolio; v nejbližší době hodlá dodávat nejen tiskárny, ale i kapesní počítače, a dokonce také elektronické pokladny. Burzovní trhy však spíš znepokojuje ústup z postu největšího výrobce PC, kde opět získává pozice sjednocená společnost HP. 
Celkový vývoj akciových trhů byl v lednu vyrovnaný a počet nárůstů skoro přesně odpovídá počtu poklesů. Chipem sledovaný technologický index si pohoršil o tři procenta. Začátkem roku to vypadalo nadějněji, pak se však finanční trhy začaly obávat dalšího vývoje situace v oblasti Perského zálivu. 

Vzestupy…	
 	Kurz akcií	Změna	
Firma	2. 1.	24. 1.	Absolutní	Relativní	
Macromedia	10,74	14,95	4,21	39,20 %	
Maxtor	5,02	6,72	1,70	33,86 %	
W. Digital	6,87	8,15	1,28	18,63 %	
Amazon	19,57	22,11	2,54	12,98 %	
Iomega	8,42	9,50	1,08	12,83 %	

… a pády	
 	Kurz akcií	Změna	
Firma	2. 1.	24. 1.	Absolutní	Relativní	
Dell	27,71	24,38	–3,33	–12,02 %	
Nokia	16,75	14,49	–2,26	–13,49 %	
Nvidia	12,31	10,17	–2,14	–17,38 %	
AMD	7,01	5,43	–1,58	–22,54 %	
SonicBlue	0,48	0,36	–0,12	–25,00 %	

Co na to finance? 
V dnešním přehledu finančních výsledků se ohlížíme za závěrečným kvartálem loňského roku. Toto období je tradičně spojeno s velkým očekáváním, neboť konec roku představuje pro mnoho firem skutečné finanční žně. Loni navíc investoři napjatě vyhlíželi, zda se skutečně potvrdí jisté známky hospodářského oživení, které se loni čas od času objevovaly. Snad můžeme zjednodušeně konstatovat, že finanční situace technologických firem je nyní o něco lepší než před rokem. Do uzávěrky jsme stihli zpracovat výsledky 46 počítačových firem a nadpoloviční většina z nich skončila v černých číslech. Výroční zprávy hlavních titulů, které náladu investorů ovlivňují nejvíce, navíc vesměs působily spíše optimisticky. Nejhůře z těchto významných hráčů dopadla společnost IBM, jejíž zisk se snížil o více než polovinu (něco málo přes miliardu dolarů); investoři však spokojeně kvitovali celkovou konsolidaci a nárůst obratu (23,7 mld. USD). Microsoft vykázal mírný nárůst obratu (8,5 mld. USD) i zisku (2,55 mld. USD). Velmi příjemným překvapením byly výsledky společnosti Intel, jejíž zisk se zdvojnásobil na 1,05 mld. USD při 2,5procentním nárůstu obratu (7,16 mld. USD). A i v telekomunikačním sektoru se zřejmě blýská na lepší časy, jak ukazuje společnost Motorola, která se dokázala udržet v černých číslech už dva kvartály po sobě (tentokrát to byl zisk 174 mil. USD při obratu 7,55 mld. USD). 
Na chvíli se ještě zastavme u Microsoftu. Společnost přes všechny nedávné peripetie vykazuje nepřetržitý hospodářský růst, ale jeho tempo už není tak rychlé jako kdysi. Snad proto Ballmerovo vedení přikročilo k historickému kroku - Microsoft poprvé v historii vyplácí dividendy. Toto rozhodnutí bylo do značné míry vyvoláno novými ekonomickými zákony prezidenta Bushe, které osvobozují dividendové příjmy od daní. Někteří pozorovatelé přesto soudí, že redmondské rozhodnutí o vyplácení dividend je symbolickým milníkem; Microsoft prý přestává být firmou zaměřenou na růst a stává se stabilním subjektem zaměřeným především na výnosy. Zatímco Intel i Microsoft vykazují solidní hospodářské výsledky, jejich konkurenti jsou ve složitější situaci. Výsledky společnosti Sun byly dokonce některými analytiky označeny za vůbec nejhorší v celé její historii. Obrat se v meziročním srovnání sice snížil jen o šest procent (spadl těsně pod třímiliardovou hranici), ale mohutné odpisy související s restrukturalizací a ozdravnými procesy vedly ke konečné ztrátě ve výši 2,28 mld. USD. Navíc se snížila i hrubá marže, a to o sedm procentních bodů. Když pak navíc finanční ředitel Steve McGowan oznámil, že společnost nebude v budoucnu publikovat tzv. mezikvartální prognózy, není divu, že se některé investiční fondy začaly zamýšlet nad tím, zda mají akcie Sunu ve svých portfoliích držet i nadále. Společnost AMD je na červená čísla již zvyklá. Tentokrát však celková výše ztráty (855 milionů USD) převýšila i obrat (686 milionů). Výkonný ředitel Hector Ruiz prohlásil, že "rok 2002 byl příšerný", ale dodal, že podle jeho názoru má AMD to nejhorší už za sebou. Obecně lze říci, že z finančního hlediska byla situace nejhorší v telekomunikačním sektoru a u výrobců polovodičových komponent. (Několik příkladů: Avaya, Enterasys, Infineon, Lucent, Riverstone, Texas Instruments.) Naopak pokračuje stabilizace v sektoru výrobců pevných disků: Maxtor, Seagate iWestern Digital jsou po delší době v zisku a roste jim obrat. Také internetové firmy (Amazon, eBay, Yahoo) potvrdily slušné výsledky z předcházejících kvartálů.