Zpracování a záznam videa 
Přechodové efekty 
V předminulém článku, věnovaném jemnému střihu, jsme si nechali stranou dva samostatné bloky: filtry, jež aplikujeme na klipy, abychom nějak změnili jejich obsah, a přechodové efekty. Filtry jsme se zabývali minule a dnes je čas se blíže podívat na přechodové efekty. 

Úkolem přechodových efektů je - jak už jejich jméno napovídá - oživit přechody mezi různými klipy. Podobně jako tomu bylo u filtrů, i přechodových efektů nabízejí profesionální střihové aplikace desítky a desítky; jen ve standardní instalaci Final Cut Pro jich je přes šedesát a další můžeme sami doplňovat. Uživatel takového softwaru si pak musí udržet chladnou hlavu a nezapomínat, že připravuje film o horách, o dovolené, o stavbě domu nebo o čemkoli - ale ne o tom, jak bohatou paletu přechodových efektů střihový software nabízí. 
Hlavní zásady, platné přinejmenším pro ty, kdo zatím nemají vlastní bohaté zkušenosti: 
* V jediné sekvenci bychom neměli používat více než dva nebo tři různé přechodové efekty. 
* V naprosté většině případů je nejhezčí přechodový efekt žádný efekt, tj. letmý střih jednoho klipu do druhého. 
* Když už to musí být, jsou "méně umělecké" efekty jako zatmívačka nebo prolínačka většinou lepší než "velmi umělecké" například taková rotující krychle, která má na jedné stěně starý a na druhé nový klip, vypadá jistě velmi efektně, ale vyhneme-li se jí, uděláme lépe. 
Samozřejmě že přechodové efekty své místo v sekvencích mají, jen je třeba být na ně opatrný a sekvenci jimi "nepřeplácat".  

Aplikace přechodových efektů 
Použití přechodového efektu mezi dvěma sousedními klipy je jednoduché: prostě umístíme aktuální pozici na rozhraní mezi klipy a pak jen vybereme požadovaný přechodový efekt. Alternativně můžeme efekt myší vhodit na požadované rozhraní mezi klipy v okně Timeline. 
Pro umístění efektu vzhledem k místu, kde se oba klipy dotýkají, máme tři základní možnosti: 
* Nejčastěji přechodový efekt umísťujeme přímo "na střih". To znamená, že efekt zabere stejnou část z obou klipů: začne se projevovat dříve, než první klip skončí; na hranici mezi klipy je efekt právě v polovině a v průběhu zobrazování druhého klipu efekt dobíhá. To vidíme na obr. 1 (horní pruh reprezentuje první klip, dolní pruh reprezentuje klip druhý; mezi nimi je vlastní efekt. Místo, kde se klipy dotýkají, znázorňuje aktuální pozice - svislá čára se žlutým trojúhelníčkem nahoře). 
* Někdy však druhý klip obsahuje hned od samého začátku významné záběry, které nechceme překrýt efektem. Přesto bychom rádi efekt mezi klipy použili. Možné to je, jen musíme efekt umístit "před střih", takže bude celý obsažen v prvém klipu: začne se projevovat dříve, než první klip skončí, a doběhne přesně v bodě střihu. To vidíme na obr. 2. 
* Třetí možnost už je jen symetrická k druhé. Máme-li naopak významné záběry u konce prvého klipu, můžeme efekt umístit "za střih", takže bude celý ve druhém klipu. Jak vidíme na obr. 3, první klip proběhne bez jakéhokoli efektu a efekt se objeví až spolu s druhým klipem. Povšimněte si dobře časové osy v obrázcích; na ní je nejlépe vidět, jak se efekt přemísťuje. 
Jestliže efekt aplikujeme pomocí menu a/nebo v okně Canvas, střihový software automaticky použije nejobvyklejší umístění na střih. Chceme-li, můžeme jej změnit dodatečně. Pokud ovšem efekty vhazujeme myší do timeline, můžeme umístění efektu určit přímo: vhodíme-li jej těsně před hranici mezi klipy, umístí se efekt před střih, vhodíme-li jej těsně za ni, umístí se za střih.  

Dostatek materiálu! 
Chceme-li pracovat s přechodovými efekty, musíme se postarat o to, aby střihový software měl "za okrajem klipu" dostatek materiálu (v rámci videoklipu, na který se klip odkazuje). V minulých dílech jsme tento "přebytečný" záznam označovali jako tzv. "handles" před vstupním bodem klipu a za jeho bodem výstupním. 
Důvod je zřejmý: přechodové efekty vznikají jako kombinace snímků z obou klipů, odpovídající snímky proto musíme mít k dispozici. Za normálních okolností klipy handles mají; materiál se tedy do jisté míry vzájemně přesahuje a není problém aplikovat efekt - to ilustruje obr. 4. V oblasti vymezené dvojitou šipkou lze použít jakýkoli efekt, protože je k dispozici dostatek materiálu. Jak ukazují tečkované čáry, na straně klipu 1 je k dispozici handle klipu 2 a podobně na straně klipu 2 je možné využít přesah z handle klipu 1. 
Obr. 5 ale ukazuje situaci, ve které klipy žádné přesahy nemají - jejich vstupní a výstupní body odpovídají skutečně přesně okrajům videoklipů nasnímaných z kamery. V tomto případě samozřejmě není možné žádný přechodový efekt použít, protože střihový software nemá ani na jedné straně dostatek materiálu pro kombinaci obou snímků. 
Standardním a nejlepším řešením tohoto problému je zkrácení klipů. Jestliže si to v rámci dané sekvence můžeme dovolit, prostě posuneme výstupní bod klipu 1 "doleva" a vstupní bod klipu 2 "doprava". Tím se dostaneme do situace z obr. 4 - nevyužitý materiál "za" výstupním bodem prvého klipu a "před" vstupním bodem klipu druhého poslouží jako potřebné handles. 
Jestliže nechceme nebo nemůžeme měnit délku sekvence (např. proto, že už jsme s jemným střihem příliš daleko a sekvence obsahuje příliš mnoho časových závislostí), můžeme použít poměrně jednoduchý trik, který sice výsledný efekt trošku zhorší, ale v rámci amatérských videozáznamů nejde o žádnou tragédii: zkrátíme pouze jeden klip (aniž bychom měnili umístění klipů v sekvenci, vznikne tedy mezera) a z prvního snímku druhého klipu vytvoříme statický záběr potřebné délky. Tím mezeru vyplníme - podívejte se na obr. 6! Klip 1 jsme zkrátili a tím získali potřebný přesah; z prvého snímku klipu 2 jsme vytvořili statický snímek k2'. Nyní můžeme využít libovolný přechodový efekt v rozsahu znázorněném dvojitou šipkou - klip 1 má nyní dostatečně velký handle a statický klip má samozřejmě de facto přesahy neomezené ( jelikož se jeho obsah nijak nemění, můžeme jej libovolně zkracovat i prodlužovat). V případě potřeby bychom mohli totéž udělat i opačně: zkrátit klip 2 a statický snímek vytvořit z posledního záběru klipu 1. 
Nevýhodou tohoto přístupu je samozřejmě to, že jeden z klipů se v rámci přechodového efektu nebude pohybovat; uvidíme jen jeho první nebo poslední statický záběr. U většiny klipů a u většiny přechodových efektů si toho ale v praxi ani nevšimneme.  

Přechod odnikud nikam 
Kterýkoli přechodový efekt můžeme umístit na začátek klipu, před kterým žádný jiný klip není, nebo na konec klipu, za kterým nic není. To má velmi dobrý smysl u klipů ve vyšších stopách: v takovém případě se přechod provede mezi obsahem nižší stopy a vybraným klipem. 
Totéž můžeme udělat i u klipů, jež jsou v nejnižší stopě, případně pod kterými v nižších stopách už nic není. Střihový software v takovém případě provede přechod z černého záběru (nebo na černý záběr). Tak můžeme snadno získat efekty typu roztmívačka nebo zatmívačka.  

Příště... 
... se můžeme těšit na ukázku toho, jak se dají ve střihovém programu připravovat jednoduché triky. 

Ondřej Čada