AMD Athlon a Duron
Noví koně ze stáje AMD
Evropští novináři byli 5. června pozváni do továrny Fab 30 firmy AMD na tiskovou konferenci. Tato továrna, která je umístěna v Drážďanech, totiž začala chrlit nové procesory Athlon, vyráběné měděnou technologií. Ale nezůstalo jen u Athlonů – firma AMD totiž vyrábí i nové procesory Duron, a my jsme měli dokonce možnost první vzorek vyzkoušet.

Jako blesk
Začneme novými procesory Athlon známými pod kódovým jménem Thunderbird. Starší verze procesoru Athlon (první verze byla představena již v srpnu minulého roku) tedy dostaly nové následovníky, kteří se v několika ohledech od starších liší. Starší verze procesoru Athlon má 128KB vyrovnávací paměť první úrovně a 512KB vyrovnávací paměť druhé úrovně, která je umístěna mimo procesor na procesorové desce a neběží na frekvenci procesoru. Nyní se ale díky 0,18mikronové technologii, použité při výrobě nového Athlonu, podařilo přidat vyrovnávací paměť druhé úrovně přímo k procesoru, a je tedy na stejném křemíkovém substrátu (die) jako procesor (tzv. on-die paměť). 
Tato paměť je označována jako “performance-enhancing cache". Výhody této změny jsou jasné - paměť on-die může běžet na frekvenci procesoru, a je tedy mnohem rychlejší, protože procesor nemusí čekat tak jako dříve na data přicházející z jinak taktované vyrovnávací paměti. Velikost vyrovnávací paměti je sice nyní menší, tedy 256 KB, ale i tak došlo ke zvýšení výkonu procesoru. Přidáním vyrovnávací paměti k jádru procesoru se samozřejmě zvýšil počet tranzistorů Athlonu – nyní jich je 37 milionů, ale po přechodu na 0,18mikronovou technologii se velikost procesoru příliš nezvýšila. To, že vyrovnávací paměť už není externí a velikost procesoru není velká, umožnilo další změnu, a to změnu zapouzdření procesoru. AMD se vrací k soketovému provedení, a Athlon se tedy bude vyrábět jak ve starší verzi, určené pro Slot A, tak ve verzi pro Socket A, označovanou také jako Socket462. Od slotového provedení by se přitom mělo časem úplně odstoupit. Procesor v balení CPGA pro Socket A má rozměry 50 x 50 mm a má 462 pinů. Výroba procesoru i jeho “balení” je nyní levnější, procesor se snadněji instaluje, v patici sedí lépe než ve slotu a neční tolik ze základní desky. Athlon v provedení pro Slot A by se měl dodávat jen OEM partnerům a do maloobchodu by se měly dostat jen verze pro Socket A. Je možné, že se časem objeví redukce Socket A/Slot A.

Poprvé v mědi
Další novinkou nového Athlonu je použití “měděné" technologie. V procesorech vyráběných v nové továrně Fab 30 v Drážďanech (stála 1,9 mld. USD) se budou místo hliníkových spojů používat spoje měděné, které mají u Athlonu šest vrstev. S touto technologií pomohla firmě AMD společnost Motorola (ta má s výrobou “měděných” procesorů zkušenosti – vyrábí totiž podobnou technologií procesory PowerPC pro počítače Apple). Procesory Athlon jsou tak prvními procesory X86, které jsou vyráběny pomocí této technologie. Měď ale již delší dobu používá již zmíněná firma Motorola a především firma IBM, která by měla vyrábět například i procesory Alpha pro firmu Compaq.
Nová továrna má označení Fab 30, protože začala vyrábět první procesory minulý rok, což je 30 let od založení firmy AMD. Ve starší továrně v Austinu v Texasu (Fab 25) se bude vyrábět nový Athlon také, ale pouze “hliníkovou" technologií, takže na trhu budou jak “hliníkové”, tak “měděné” procesory Athlon. Výkonnostní rozdíl mezi nimi samozřejmě není (tedy pokud pracují na stejné frekvenci). Nové Athlony se zatím dodávají ve verzích o frekvenci 750, 800, 850, 900, 950 a 1000 MHz, a celkově tedy bude na trhu 12 typů nových Athlonů (počítáme-li zvlášť verze Slot a Socket).
Podobné kroky jako AMD učinila nedávno i firma Intel u svých procesorů Pentium III – Coppermine. Dříve externí vyrovnávací paměť druhé úrovně byla umístěna k procesoru a také byla zmenšena na polovinu. Poprvé byla ale vyrovnávací paměť přidána k procesoru Celeron Mendocino, což se ukázalo jako velmi dobrý tah. 
Také Intel se vrací k soketovému provedení většiny procesů a jak Celerony, tak Pentia III postupně přechází na Socket 370. I když kódové jméno nových procesorů Pentium III je Coopermine, Intel zatím používá při výrobě procesorů hliníkové spoje a s mědí počítá až při přechodu na 0,13mikronovou technologii.

Duron v testu
O tom, že AMD připravuje i levnější verzi procesoru Athlon, jsme vás již informovali a stejně tak i o tom, že se tento procesor bude oficiálně jmenovat Duron (jeho kódové jméno bylo Spitfire). V polovině června byl tento zcela nový procesor uveden na trh. Opět tu lze nalézt analogii s produkty Intelu. Tedy Duron u AMD je něco jako Celeron u Intelu. Athlon a Duron mají stejné jádro, pouze vyrovnávací paměť druhé úrovně u procesoru Duron má menší kapacitu, konkrétně 64 KB. Celkově je tedy v Duronu 192KB vyrovnávací paměť. Paměť je ale také “on-die”, a pracuje tedy na frekvenci procesoru. Navíc firma AMD nepotlačila výkon svého procesoru snížením podporované frekvence sběrnice (tak jako Intel u procesoru Celeron), a tak i Duron může využívat 200MHz systémovou sběrnici.
Procesory Duron se již budou vyrábět jen v provedení Socket A, a to v továrně v Austinu, a používají se v nich tedy hliníkové spoje. První verze Duronů mají frekvenci 600, 650 a 700 MHz a stojí 112, 154 a 192 dolarů. Velmi brzy by měla následovat i 750MHz verze. Rozdíl mezi 700MHz Duronem a 750MHz Athlonem je 127 dolarů, což je hodně. Nejlevnější 750MHz verze nového Athlonu totiž stojí 319 dolarů a ceny Athlonů končí na 990 dolarech za 1GHz procesor.
Cena Duronu je tedy výrazně nižší než u Athlonu, a přitom jeho výkon zůstal na velmi dobré úrovni. Díky firmě MSI jsme měli možnost možná jako první v ČR vyzkoušet jak novou základní desku MS-6330 se Socketem A (MSI K7T Pro s čipovou sadou Via Apollo Pro KT133), tak procesor AMD Duron, pracující na frekvenci 650 MHz. Základní deska formátu ATX je vybavena 6 sloty PCI a má také slot AMR. Starší slot ISA neobsahuje. K dispozici jsou patice pro tři paměťové moduly. Čipová sada je chlazena pasivními chladiči. Na desce je integrovaná zvuková karta.
Z testů, které jsme s procesorem provedli, vyplývá, že jeho výkon je opravdu velmi dobrý a jen v některých oblastech zaostává za procesorem Athlon. V nízkoúrovňových testech (Drystones/s a Whetstones/s) mezi nimi prakticky žádný rozdíl nebyl. Pouze v přístupu do paměti se již více projevila slabší vyrovnávací paměť. Co se týká aplikačních testů, byl Duron oproti Atlonu samozřejmě slabší. Měně u kancelářských aplikací a více u videa a her a u grafických aplikací (ty více využívají vyrovnávací paměť). V herním testu (Quake III Arena) si vedl Duron velmi dobře. Přesná čísla si můžete přečíst v tabulce, kde jsou pro srovnání i některé výsledky procesorů Intel, které jsme změřili v testu procesorů (Chip 05/00). Stejně taktovaný procesor Pentium III jsme bohužel neměli k dispozici, ale výkon můžete porovnat s procesory Pentium III 600EB a Pentium III 750E. Testy jsme provedli za stejných podmínek – v základní desce bylo instalováno 128 MB paměti SDRAM 133 MHz a grafická karta s čipem Nvidia GeForce. 
Pro hráče se tak může stát Duron velmi zajímavou volbou a celkově bude jeho poměr cena/výkon asi opravdu zajímavý. Na našem trhu by se měl objevit zhruba v červenci. Některý z nových Athlonů se nám do testu zatím nepodařilo získat a k dostání by měly být zhruba ve stejném období.
Uvedení procesoru Duron je pro firmu AMD důležité, protože její procesory pro levnější počítače (tedy AMD-K6-2 a AMD-K6-III) i celá platforma Super7 jsou již zastaralé a firma AMD v této oblasti začala ztrácet pozici, kterou se jí podařilo získat v době, kdy Intel ještě neměl procesory Celeron a nabízel pouze dražší Pentia II. V té době se procesory AMD v levnějších sestavách prosadily, ale dnes zde jasně dominují Celerony. 

Kam s nimi
Základních desek pro procesory Athlon je již na trhu skutečně dostatek, o čemž se nakonec můžete přesvědčit i v jednom z našich srovnávacích testů. Ne všechny základní desky jsou ale vhodné i pro nové procesory Athlon a Duron. Bez problémů by měla proběhnout instalace nových Athlonů  do základních desek s čipovou sadou AMD 750. Novější čipová sada VIA Apollo KX133 však bohužel tyto nové Athlony s 256KB pamětí cache L2 nepodporuje. To může být nepříjemná zpráva pro majitele těchto desek, kteří by chtěli v budoucnu svůj systém upgradovat.
Firma VIA Technologies ale zareagovala velmi rychle a již ohlásila novou čipovou sadu nazvanou VIA Apollo KT133 (původně nazvanou KZ, ale tato zkratka vyvolávala nepříjemné asociace), která má stejné vlastnosti jako VIA Apollo KX133, ale je určena pro nové Athlony a Durony. Základní desky s paticí Socket A se již začínají vyrábět, ale zpočátku jich asi nebude příliš.
Nové čipové sady připravila i firma SIS. Její čipová sada SiS730S podporuje i tyto nové procesory, podporuje rozhraní ATA100, grafickou sběrnici AGP 4X a paměti PC133 SDRAM a má integrovaný grafický akcelerátor (SiS300). Novou čipovou sadu KT266 chystá i VIA – má podporovat rozhraní ATA100 a paměti DDR-SDRAM. Ve vývoji jsou i novinky z dílny AMD, tedy čipová sada, která dostane jméno AMD-760 a bude podporovat 266MHz základní sběrnici, paměti DDR-SDRAM (s propustností až 2,1 GB/s) a také grafickou sběrnici AGP 4X. Tato čipová sada má být představena v druhé polovině roku.

Co nás ještě čeká
AMD tedy nyní má nové procesory jak pro výkonné počítače, tak pro levnější počítačové sestavy. Výroba starších procesorů AMD-K6-2 a AMD-K6-III bude pomalu končit a rychlost ukončení výroby bude záviset na zájmu nebo nezájmu uživatelů o tyto procesory. Procesory K6-2 pro mobilní počítače (nedávno se objevila i nová řada označená +) se na trhu udrží určitě déle, protože mobilní verze procesorů Athlon (jejich kódové jméno je Corvette) se teprve připravují – dostupné budou patrně až koncem tohoto roku.
AMD chystá i nové procesory Athlon Ultra pro pracovní stanice a servery. Procesory jsou vyvíjeny pod kódovým jménem Mustang. Jejich hlavní odlišností bude vyšší vyrovnávací paměť a podpora pro víceprocesorové systémy. O víceprocesorových systémech mluví AMD už dlouho, ale nyní již plány dostávají konkrétnější podobu a objevují se konkrétnější termíny. Více procesorů bude podporovat nová čipová sada AMD-760 MP (MP = multi processor). Víceprocesorovou architekturu vidíte na obrázku a vyplývá z ní, že každý procesor je k čipové sadě připojen pomocí vlastní sběrnice s frekvencí 266 MHz. Intel používá k připojení více procesorů jednu sběrnici, o kterou se musí procesory dělit. Ve vývoji je i 64bitový procesor “SledgeHammer", jehož uvedení je naplánováno na příští rok.

AMD se rozjíždí
Pro firmu AMD nebyla minulá léta vždy nejrůžovější (například z ekonomického hlediska) a vždy tak trochu stála ve stínu mnohem větší a uznávanější firmy Intel, se kterou se musela poměřovat. Nyní se situace trochu mění. Například v průběhu tiskové konference se již mnohem méně objevovalo srovnání s procesory firmy Intel. Je vidět, že AMD již jde skutečně svou cestou a nemusí se jen porovnávat s Intelem. Ani ceny procesorů již nejsou tak striktně odvozovány od cen procesorů Pentium a AMD jen říká, že nabízí kvalitní procesory za férovou cenu (dříve se snažila udržovat ceny oproti Intelu asi o čtvrtinu nižší). 
AMD chce nyní svou vytrvalost zúročit a její ambice jsou vysoké – brzy chce získat až 30 % trhu. Okolnosti hrají v její prospěch - Intel měl menší problémy s dodávkami dostatečného množství procesorů na trh a k nim se přidal i problém se základními deskami osazenými čipovou sadou 820, podporující paměti SDRAM. Zdá se také, že sázka Intelu na paměti RDRAM možná nebyla úplně nejšťastnější. Výrobní kapacity má AMD po spuštění nové drážďanské továrny dostatečné. Každý týden by se zde mělo vyrobit až 5000 8" křemíkových plátků - každý obsahuje několik stovek substrátů (procesorů) a celkově s továrnou v Austinu se tam může vyrobit až 11 000 křemíkových plátků za týden.
Intel samozřejmě urychleně připravuje protitahy. Athlon se nyní může směle měřit s procesorem Pentium III, ale Intel chystá procesor Willamette, kterým chce opět ukázat, kdo je tady pánem. Uvidíme. Pro levnější počítače pak Intel chystá integrovaný procesor Timna. O novinky tedy nebude nouze ani v budoucnu.
Pavel Trousil