AutoCAD Map 2000
Tvorba map v režii Autodesku
Již tři roky nabízí Autodesk kromě řady jiných i řešení pro geografické informační systémy. Základem pro GIS je u Autodesku rozšíření jeho vlajkového produktu AutoCAD o nezbytné připojení k relačním databázím a řadu analytických funkcí, které jsou standardem GIS desktopu. Je proto logické, že v řadě produktů AutoCAD 2000 se objevila aplikace AutoCAD Map, tentokrát s magickým číslem 2000.

Autodesk chce tímto produktem nabídnout řešení pro tvorbu a správu geoprostorových dat. Ve své snaze o prosazení na trhu GIS se nechce nechat odradit ani stále výraznější specializací tohoto trhu, na němž s naprostým přehledem vládnou společnosti ESRI a Intergraph, jejichž GIS produkty se na celosvětovém prodeji podílejí podle nejnovějších odhadů nezávislé marketingové firmy Daratech 63 %. Autodesk podle tohoto marketingového výzkumu zaujímá čtvrtou pozici za společností MapInfo, ale před společností Smallworld, což je pořadí více než čestné.
AutoCAD Map přitom není jedinou GIS aplikací, kterou lze provozovat nad nejrozšířenějším CAD systémem střední třídy. Řadu let před vstupem Autodesku na trh GIS společnost ESRI začala nabízet svoji aplikaci pro AutoCAD – program ArcCAD. Je však nutné zdůraznit, že ten nedosáhl takového úspěchu jako její jiná desktopová GIS aplikace – ArcView, která byla původně uvedena na trh jako inteligentní prohlížečka GIS dat. Stoupající popularita ArcView je zřejmě důvodem, proč společnost ESRI váhá, jestli uvést na trh ArcCAD pro AutoCAD 2000.

Instalace
AutoCAD Map 2000 (dále jen Map) je 32bitová aplikace určená pro prostředí Windows 95/98 a NT v jednouživatelské i síťové instalaci. U síťové instalace je nutné předem instalovat protokol TCP/IP nebo IPX. Pokud chcete používat internetové nástroje programu, je nutné předem instalovat MS Internet Explorer 3.0 nebo Netscape Navigator 3.0. Map je značně náročný na paměťové prostředky počítače. Pro bezproblémovou práci s většími soubory je nutná velikost RAM 64 MB. Typická instalace vyžaduje 250 MB na disku a navíc 128 MB velký odkládací prostor. Budete-li chtít využít multimediální výukové programy, je nutná zvuková karta. 3D grafické ovladače podporují standardy Heidi 3D a OpenGL.
Při instalaci lze volit mezi čtyřmi možnostmi – typickou, plnou, minimální a uživatelskou. Pro standardní práci postačuje typická instalace, vývojáři využijí plnou instalaci s příklady a cvičeními jazyka Visual LISP. Při instalaci mezinárodních nebo výukových verzí je mimo instalace ochranného hardwarového klíče nutná následná autorizace programu. Autorizaci lze provést rovněž prostřednictvím internetu, v každém případě je však nutná autorizace do 30 dnů. Při síťové instalaci je podporován přístup k programu na síťovém serveru i instalace klientských verzí na jednotlivé počítače ze serveru. Díky značné variabilitě možností instalace vlastního programu i periferních zařízení (digitalizační tablety, tiskárny, plotry) je instalační příručka nezvykle rozsáhlá. 

Plná kompatibilita se standardy MS Office
První, co každého uživatele starších verzí programu zaujme, je uživatelské rozhraní, které je dnes plně kompatibilní s rozhraním MS Office 97. Základním pracovním prvkem zůstávají hladiny, jejichž pojmenování může mít v nejnovější verzi délku 255 znaků. V Mapu se stává hlavním prvkem správy výkresů projekt. V projektu jsou uloženy informace o výkresové sadě, použitých topologických dotazech, volbě kartografických nástrojů, připojení k datovým skladům a řada dalších nastavení. Novými prvky správy grafických dat, které Map přibližují GIS aplikacím konkurence, jsou také výkresové sady – sady výkresů použité v projektu. Ty mohou obsahovat výkresy uspořádané vedle sebe, přes sebe či v kombinaci uspořádání vedle sebe i přes sebe. Existenci výkresové sady ocení zejména tvůrci a správci velkých mapových děl rozdělených typicky do standardních mapových listů.
Projekty jsou ukládány ve formátu DWG. Významné změny struktury formátu DWG mohou být na obtíž při výměně dat s ostatními aplikacemi. Všechny konkurenční GIS programy totiž podporují stále jen čtení formátu DWG předchozí verze AutoCAD R14. ESRI sice ohlásila pro ArcView 3.2 zdokonalený modul CAD Reader podporující čtení formátu DWG AutoCAD 2000, ale tento modul nemají uživatelé stále ještě k dispozici, přestože nejnovější verze ArcView je již více než půl roku na trhu.
Největší síla Mapu spočívá v nabídce nástrojů pro editaci grafických dat. Map podporuje ruční i poloautomatickou a automatickou editaci zejména lineárních prvků. Při nastavování režimu editace lze rovněž nastavit meze tolerance, které umožní upravit jen prvky vyhovující předem nastaveným podmínkám. Uživatelé mají rovněž k dispozici nástroje pro automatické propojení nepřesně spojených mapových prvků na hranici dvou mapových listů. Jednotlivé příkazy lze vybírat jednak z kontextových roletových nabídek, jednak zápisem do příkazové řádky. 

Podpora digitalizace
Nová verze podporuje stejně jako verze předchozí poloautomatickou digitalizaci papírových mapových podkladů. Tvůrci programu považují digitalizaci za nejběžnější metodu pořizování vstupních dat. Tento postup je převzat z běžné praxe konstrukčních kanceláří, kde se stále spíše výjimečně používá skenování papírových podkladů a jejich následná poloautomatická nebo automatická vektorizace. Podpora zobrazování rastru se proto v Mapu orientuje pouze na prosté zobrazování bez možnosti adjustace z více bodů nebo následné vektorizace. Uživatelé, kteří chtějí vektorizovat rastrová data, musí pro tyto účely využít program Autodesk CAD Overlay 2000. Nemožnost vektorizace přímo v prostředí programu patří podle mne k jeho největším slabinám. Vývojáři Autodesku zatím nevzali do úvahy skutečnost, že v kartografické praxi se daleko více používá skenování papírových map a jejich následná částečná nebo úplná vektorizace, kdežto digitalizace s využitím tabletu patří k pomocným digitalizačním postupům. Na rozdíl od konkurenčních programů však lze tablet nejen kalibrovat, ale také konfigurovat podle požadavků uživatele a pro příjemnou práci s digitalizačním tabletem je dodávána papírová šablona. 

Ukládání atributových informací
Atributové informace lze ukládat dvěma rozdílnými způsoby. Prvním způsobem, který ve standardních GIS programech obvykle nenajdete, je ukládání atributů přímo do výkresu v podobě dat o jednotlivých objektech. Tento způsob zápisu negrafických informací lze však doporučit pouze v případě, že data nebudou exportována do jiných programů a není-li na závadu větší velikost výsledných grafických souborů. Běžnější ukládání dat vyžaduje připojení některé ze zvolených externích databází. Map podporuje připojení dBASE, Visual FoxPro, Accessu, Paradoxu, Oraclu, SQL Serveru a dalších databází podporujících standard ODBC. Mimoto lze připojit data uložená v Excelu 97. Map podporuje ovladač Jet a ODBC. Pro připojení databází je nutné vytvořit seznam názvů zdrojů dat (DSN) a zvláštní soubor UDL (Universal Data Link), v němž je popsáno umístění dat, typ databáze, verze databáze a použitý databázový ovladač. Program naštěstí oba seznamy ve většině případů vytváří automaticky, individuální vytvoření a nastavení seznamu DSN je nutné provést u systémů Oracle a SQL Server. Použitý způsob připojení vyžaduje důkladnou znalost operačního systému Windows, což může odradit méně zkušené uživatele. Možná, že právě tato skutečnost způsobila, že v prostředí Mapu byly zatím vytvářeny spíše méně rozsáhlé projekty. 

Podpora externích datových zdrojů
Jestliže podpora externích databází je relativně rozsáhlá, pak to nelze říci o podpoře externích datových zdrojů GIS dat. Podporovány jsou formáty ArcView shapefile, ArcInfo coverage, výměnný formát MapInfo MIF/MID, DXF, DGN, SDF Autodesk MapGuide a načítání souřadnic ve formátu ASCII. Přitom čtení formátů ESRI a MapInfo není bez problémů a obsahuje celou řadu omezení. Na druhé straně je významné a pro konkurenci možná podnětné, že všechna omezení importu těchto formátů jsou pečlivě popsána v uživatelské příručce. 
Systém dotazování byl ve srovnání s předchozími verzemi výrazně přepracován a podporuje dotazování z více zdrojových výkresů najednou a uložení výsledku dotazu do aktivního výkresu a projektu. Navíc lze různé typy dotazů rozlišit indexy, které jsou ukládány do výkresových souborů. Dotazy lze vytvářet podle několika rozdílných kritérií. Při konstrukci dotazů lze použít dotaz na umístění, vlastnost objektů (umístění v určité hladině nebo různá barva objektu), hodnotu v připojené databázi nebo použít dotazovací jazyk SQL. Tento způsob kladení dotazů vychází z klasického pojetí CAD a bude bližší projektantům z technických oborů než odborníkům v oblasti GIS. 
Map obsahuje celou řadu nástrojů pro úspěšnou tvorbu uživatelsky orientovaných tematických map. Je však nutné zdůraznit, že většinou budou spíše vyhovovat projektantům v oblasti pozemního stavitelství než tvůrcům různých účelových map. Tvůrci tematických map z ostatních oborů budou postrádat zejména malý výběr šraf a bodových symbolů, který souvisí zejména s tím, že AutoCAD je sice nejrozšířenější CAD aplikací v prostředí osobních počítačů, ale zároveň aplikací, jejíž využití je omezeno téměř výhradně na strojírenství a stavebnictví. V digitální kartografii se daleko častěji uplatňují standardní GIS aplikace nebo CAD program MicroStation, pro které byly vytvořeny rozsáhlé knihovny šraf a bodových objektů. Při tvorbě geologických map byl zejména v minulosti využíván dokonce i program CorelDRAW, v němž byla například pro potřeby americké geologické služby vytvořena knihovna šraf. 
Na rozdíl od CAD programů, pro něž vyhovuje zobrazení kartézského souřadnicového systému, vyžadují kartografické a GIS programy celou řadu různých geografických zobrazení podporujících různý model geoidu a různý způsob projekce geoidu do roviny. Map podobně jako jiné obdobné programy podporuje velký počet geoidů i způsobů projekce. Je však třeba zdůraznit, že jsou podporována zejména geografická zobrazení používaná na území severoamerického kontinentu. Menší pozornost je věnována zobrazením používaným v Evropě a zejména v naší střední a východní části kontinentu (zatím chybí podpora S-JTSK). Způsob nastavení požadovaného zobrazení navíc vyžaduje přítomnost odborníka dobře obeznámeného s danou problematikou.

Lokalizace a podpora 
AutoCAD Map 2000 je plně lokalizován do češtiny, včetně veškeré elektronické a písemné dokumentace. Výhrady lze mít k překladu některých termínů, resp. slovních spojení používaných v digitální kartografii a GIS.  Uživatelé mají k dispozici velmi dobře sestavenou instalační a uživatelskou příručku. K dispozici je rovněž tištěný stručný rychlý průvodce programem, který však obsahuje spíše odkazy na jednotlivé kapitoly v uživatelské příručce než stručnou charakteristiku jednotlivých funkcí programu. Kromě tištěné dokumentace je na instalačním disku k dispozici elektronická kontextová nápověda, příručka “Výuka mapování AutoCADu Map 2000” a příručka “Programátorská rozhraní”, obsahující podrobnější popis API programu. 
Uživatelé Mapu mohou využít rozsáhlé informační zdroje na webových stránkách Autodesku, kde lze najít informace jednak o všech dostupných rozšiřujících nástrojích AutoCAD Express Tools, jednak o produktech a službách, které nabízejí nezávislí registrovaní vývojáři Autodesku. Uvedené informace lze získat na adresách www.autodesk.com/expresstools a www.argonline.com.

Závěr
AutoCAD Map 2000 představuje moderně koncipovaný geografický informační systém, který je svým pojetím a grafickými možnostmi určen převážně uživatelům z oblasti pozemního stavitelství, správy majetku a správy inženýrských sítí. Jeho předností je podpora většího množství databázových systémů a řada nástrojů pro podporu práce v různě rozsáhlých pracovních skupinách. K nevýhodám patří malá variabilita předem připravených šrafových a bodových symbolů a chybějící podpora pro kartografické zobrazení S-JTSK. AutoCAD Map 2000 představuje i přes výše uvedené připomínky velmi dobrý GIS nástroj zejména spro pracoviště, na nichž je vytvářena výkresová dokumentace staveb a inženýrských sítí v prostředí systému AutoCAD.
Miloš René