Historie do roku 1997
     
     V èervenci 1971 vyjel z výrobní linky ve Wolfsburgu dvacetimiliontý automobil znaèky Volkswagen a v únoru 1972 Brouk s poøadovým èíslem 15 007 034 pøekonal historický rekord v poètu vyrobených vozù jednoho typu, který do té doby držel Fordùv model T. Továrna ve Wolfsburgu se stala nejvìtší evropskou automobilkou. V roce 1972 prošel Brouk další inovací a jako model VW 1303 dostal panoramatické èelní sklo a motory 1.3, 1.6 a nakonec i starý dobrý 1.2 (25 kW). Na rýsovacích prknech konstruktérù ve Wolfsburgu se však rodil zcela nový vùz VW Golf, malý Volkswagen s pøedním pohonem a kapalinou chlazeným motorem (po Passatu a Sciroccu tøetí této koncepce), a tak se Brouk pomalu louèil. Jeho produkce ve Wolfsburgu skonèila v roce 1974, tedy v dobì nástupu Golfa, v Emdenu se vyrábìl ještì další ètyøi roky a pak se zájemci o tento legendární automobil už museli obracet jen na montážní závody v zahranièí, kde jeho výroba v omzených poètech pokraèuje dodnes (Mexiko, Brazílie). Dne 15. kvìtna 1981 byl v továrnì Volkswagenu de México v Pueblu vyroben dvacetimiliontý Brouk. V Nìmecku pøežila výroba kabrioletù VW 1303 u Karmanna až do ledna 1980. Celkem se vyrobilo pøes 332 tisíc kabrioletù a témìø pùl milionu kabrioletù a kupé Karmann-Ghia obou modelù. V celé historii Brouka byl nejúspìšnìjší rok 1971, kdy se vyrobilo 1 291 612 exempláøù. Kuriozitou byla moderní interpretace váleèného Kübelwagenu nazvaná VW 181, který však více než v Bundeswehru nalezl zájemce mezi lesníky, geology a také jako automobil pro volný èas. Stavìl se na podvozku Brouka 1500/1600 (32 až 35 kW) a vìtšinu z devadesáti tisíc exempláøù nakonec vyrobili v Mexiku, kam byla produkce pøevedena (jako VW Safari do roku 1980 ve výrobì).
     Úspìšný Transporter se doèkal tøetí generace v kvìtnu 1979 s modernizovaným podvozkem, zcela novou karoserií, ale stále se vzduchem chlazeným boxerem vzadu, by� ve výkonnìjších verzích 1.6 (37 kW) a 2.0 (51 kW). Revoluci pøinesl v roce 1980 Transporter Diesel s øadovým kapalinou chlazeným ètyøválcem 1.6D (37 kW) z Golfa, o dva roky pozdìji dostaly vodní chlazení i klasické motory boxer s protilehlými válci. V roce 1985 pøibyl Transporter Syncro s pohonem všech kol, vyrábìný ve spolupráci s rakouským Steyrem. Nový Transporter T4 v èervnu 1990 znamenal definitivní konec Volkswagenu s motory vzadu a pøechod na pøední pohon. Vozy øady T4 se vyrábìjí dodnes, postupnì dostaly pìtiválcové zážehové i vznìtové motory, verze TDI a dokonce šestiválec VR6. V roce 1996 byly osobní verze, známé jako Caravelle a Multivan, stylisticky odlišeny vìtší pøídí od užitkových Transporterù. V kategorii užitkových vozù pøinesl Volkswagen lehké nákladní automobily LT (nyní v druhé generaci) a L80, nejvìtší Volkswagen na evropském trhu, dovážený z brazilského montážního závodu.
     Až do roku 1973 pokraèovala výroba prùbìžnì modernizovaného Typu 3 v provedení VW 1600 a 1600 Variant. Celkem za dvanáct let vzniklo 2,5 milionu automobilù, z toho 1,2 milionu kombi Variant a 600 tisíc TL/TLE se splývající zádí. Popularity Brouka však nikdy nedosáhly. Výroba Typu 4 pokraèovala v srpnu 1972 uvedeným modelem VW 412, který o rok pozdìji dostal namísto pùvodního ètyøválce 1.7 nový motor 1.8 (55 nebo 63 kW). Do kvìtna 1974 se ve Wolfsburgu vyrobilo jen 355 tisíc vozù obchodnì neúspìšné øady 411/412, která udìlala místo Passatu, vùbec prvnímu Volkswagenu s pøedním pohonem a motorem chlazeným kapalinou. Za zmínku jistì stojí sportovní automobil VW-Porsche 914, výsledek spolupráce s automobilkou Porsche, pohánìný buï ètyøválcem z VW 411 (59 kW), nebo šestiválcem z Porsche 911 T 2.0 (80 kW). V posledních sériích mìl ètyøválcové motory VW 1.8 (63 kW) a 2.0 (74 kW). Vyrábìl se opìt u Karmanna a za šest let do roku 1975 vzniklo 119 tisíc tìchto automobilù, populárních zvláštì na americkém trhu, kde Volks-Porsche dávno platí za klasika.
     V roce 1970 došlo v historii Volkswagenu k zajímavé epizodì. Uvedli na trh prostorný ètyødveøový sedan s motorem 1.6 OHC vpøedu a pohonem pøedních kol, který však nemùžeme považovat za skuteèný Volkswagen. Už v roce 1969 se totiž stala souèástí Volkswagenu automobilka NSU, která byla spojena s Audi. Její poslední dílo, sedan NSU K70, ve Wolfsburgu oprášili a zavedli do sériové výroby v závodì v Salzgitteru jako VW K70. Ovìøili si na nìm pøednosti koncepce "vše vpøedu", kterou pak využili pro vlastní modely Passat, Golf, Scirocco, Polo a Derby. VW K70 sílil, dostal motor 1.8 (74 kW), a do února 975 vzniklo 211 tisíc vozù.
     To však už pøední pohon pronikl do výrobního programu Volkswagenu. První vlaštovkou byl Passat (1973), další svìží vítr pøineslo Scirocco (1974) a pak velmi úspìšný Golf (1974), opravdový nástupce Brouka. Všechny tøi vozy charakterizovaly støízlivé linie podle designu Giorgetta Giugiara, motory vpøedu a pohon pøedních kol.
     První Passat (kódové oznaèení B1) se pøedstavil v èervenci 1973 a byl technicky spøíznìn se sesterským vozem Audi 80 (1972), používal stejné ètyøválcové motory uložené podélnì pøed pøední nápravou, ale mìl pìtidveøovou karoserii se splývající zádí a od øíjna 1973 i verzi kombi Variant. První generace Passatu dostala motory 1.3 (40 kW) a 1.5 (55 a 63 kW). Postupnì procházel úpravami, v roce 1975 dostal vìtší výklopné víko v zádi, 1977 doznal významný facelift a o rok pozdìji se pøedstavil se vznìtovým motorem 1.5 (37 kW). Druhá generace Passatu pøišla na podzim 1980 s prostornìjší karoserií a rozšíøenou nabídkou motorù, sahající až k zážehovým pìtiválcùm 1.9 (85 kW). Od roku 1981 existovala také ve verzi se stupòovitou zádí, oznaèenou VW Santana (v USA VW Quantum), proslavenou licenèní stavbou v Èínì. V záøí 1983 se objevily první verze Syncro s pohonem všech kol, 1984 nejvýkonnìjší pìtiválcová verze 2.3 (100 kW). V roce 1984 opustil výrobní linku v Emdenu tøímiliontý Passat. Na jaøe 1985 prodìlal druhý Passat mírný facelift, v bøeznu pøišla první verze s katalyzátorem (1.8/66 kW).
     Ještì výše zamíøil Passat tøetí generace, 4,6 metru dlouhý sedan anebo pìtidveøové kombi, který se tak trochu zpronevìøil pùvodnímu významu slova Volkswagen. Debutoval na Ženevském autosalonu 1988 a paleta pohonných jednotek byla pozdìji rozšíøena o unikátní šestiválec VR6 s úhlem rozevøení válcù jen 15°, objemem 2.8 a výkonem 128 kW (1991). Od záøí 1989 se vyrábìla rovnìž verze Passat GT Syncro G60 s motorem 1.8/118 kW, pøeplòovaným tzv.spirálovým dmychadlem. V èervnu 1990 v Emdenu vyrobili pìtimiliontý Passat.
     V bøeznu 1991 uzavøel Volkswagen smlouvu s Bratislavskými automobilovými závody (BAZ) a ještì téhož roku smontovali na Slovensku první Passaty. Na podzim 1993 debutovala ètvrtá generace B4, s motory 55 až 135 kW, vèetnì hospodárných turbodieselù 1.9 TDI (66 kW), sportovního dvoulitru 16v (110 kW) a dynamického šestiválce 2.9 VR6 (135 kW), která se však tvary od tøetí pøíliš nelišla. V bøeznu 1996 se objevila verze 1.9 TDI se zvýšeným výkonem 81 kW (110 koní!) a nový zážehový ètyøválec Crossflow 1.6 (74 kW). Na Paøížském autosalonu 1996 pak slavil premiéru dnešní Passat páté generace, pozdìji doplnìný o verzi kombi Passat Variant. Celkem se vyrobilo více než sedm milionù vozù Passat v pìti generacích. Jsou to nejvìtší osobní modely znaèky Volkswagen, ale indiskrétní zprávy naznaèují, že ve Wolfsburgu uvažují o ještì vìtším sedanu. V nejvyšší luxusní tøídì by jej mìl pohánìt dokonce dvanáctiválcový motor. Spoleènost Shanghai Automotive, která v Èínì vyrábí od osmdesátých let sedany Santana, uzavøela smlouvu o výrobì nových Passatù B5 v Šanghaji od roku 1999.
     Na jaøe 1974 pøedstavila automobilka Volkswagen zcela nový kompaktní vùz s kapalinou chlazeným motorem OHC, uloženým vpøedu napøíè a pohánìjícím pøední kola. Nový automobil dostal jméno Golf a stal se nejúspìšnìjším vozem znaèky po legendárním Brouku. První generace Golfu mìla dvoudveøovou nebo ètyødveøovou karoserii s výklopným víkem v zádi, kterou navrhl Giorgio Giugiaro (Ital Design). Pøedstavil se nejprve s ètyøválcovými zážehovými motory 1.1 (37 kW) a 1.5 (51 kW), pozdìji se jejich paleta mnohonásobnì rozšíøila. Už v øíjnu 1976 vyjel z Wolfsburgu miliontý Golf, ale to už se vyrábìly také verze se vznìtovými motory 1.5D (37 kW) a legendární sportovní modifikace Golf GTI s motorem 1.6 (81 kW, od 1975). Malý Golf byl také prvním nìmeckým vozem, montovaným v USA. Od dubna 1978 vyjíždìl se jménem Rabbit ze závodu v pennsylvánském Westmorelandu, v bøeznu 1979 se pøedstavil otevøený Golf Cabriolet, vyrábìný karosárnou Karmann. Koncem února 1982 byl vyroben pìtimiliontý Golf, v bøeznu téhož roku se pøedstavil Golf Turbodiesel 1.6 (51 kW). V øíjnu zahájili ve Westmorelandu a v jugoslávském montážním závodì TAS Sarajevo výrobu pikapù Caddy první generace, odvozených z prvního Golfu. Na Frankfurtském autosalonu IAA 1983 slavil premiéru Golf druhé generace, o nìco vìtší vùz shodné koncepce, který však výraznì rozšíøil nabídku pohonných jednotek a vyrábìl se také jako Golf Syncro s pohonem všech kol. Paralelnì vznikla Jetta, varianta Golfu se stupòovitou zádí obou generací (od 1979 a 1984), a to v dvoudveøovém i tøídveøovém provedení. Desetimiliontý Golf byl vyroben v èervnu 1988. V rakouském Grazu se od roku 1980 vyrábìl Golf Country Syncro, terénní verze se zvýšeným podvozkem a pohonem všech kol, po slouèení obou nìmeckých státù zaèala montáž Golfu také v závodì Mosel nedaleko Cvikova.
     Golfù první a druhé generace vzniklo 12,7 milionu, když je nahradil model tøetí generace, jehož výroba skonèila až letos. Pøedstavil se na Frankfurtském autosalonu 1991 s bohatou paletou motorù od 1.4 (44 kW) až po šestiválec 2.8 VR6 (128 kW). Pozdìji následovaly verze se stupòovitou zádí, tentokrát nazvané Vento, pìtidveøové kombi Golf Variant a také nový kabriolet. Golf Cabrio u Karmanna nahradil první otevøený Golf I, když druhá generace svou kabrioletovou verzi nemìla. V montážním závodì v Mexiku se Venta vyrábìjí jako Jetta III a hojnì vyvážejí do USA. Po víc než sedmnácti milionech Golfù tøí generací pøišel nový Golf IV, ještì vìtší, pohodlnìjší a bezpeènìjší. Pøedstavil se na IAA 1997 a v pøíštím roce dostane nové verze Vento a Golf Variant. Jak se stalo už zvykem, kabriolet Golf III se vyrábí dál, èímž se modelové øady pøekrývají.
     Po Golfu rozšíøil Volkswagen výrobní program ještì více smìrem dolù. "Nový rozmìr Volkswagenu" se pøedstavil médiím v bøeznu 1975 v Hannoveru se jménem Polo a tøemi motory od 29 do 44 kW. Výroba se rozbìhla nejen ve Wolfsburgu, ale i ve španìlské Pamplonì (závod Seatu) a dosáhla 1,1 milionu vozù. V únoru 1977 dostal Polo sourozence, sedan se stupòovitou zádí, nazvaný Derby. Druhá generace Pola se pøedstavila na IAA 1981 ve Frankfurtu a pøekvapila karoserií s témìø kolmou zadní stìnou, pøipomínající víc kombi než hatchback. V nabídce motorù se objevil vìtší 1.05 místo pùvodní devítistovky a na podzim 1982 byl výrobní program rozšíøen o atraktivní Polo Coupé. V záøí 1985 prokázala Polo Coupé neobyèejnou vytrvalost. Dva nové modely G40 Coupé s tzv.spirálovým kompresorem a výkonem 95 kW kroužily na zkušební dráze Volkswagenu v Ehra-Lessianu prùmìrnou rychlostí 208 km/h celých 24 hodin, ustavily nový rekord tøídy 1300 cm3 navýšením o bezmála 40 km/h a provìøily konstrukci nového zpùsobu pøeplòování motoru. Model Polo Coupé G40 se pak se sníženým výkonem 85 kW vyrábìl sériovì. Celkem vzniklo 1,7 milionu vozù Polo druhé generace ve Wolfsburgu a v Pamplonì. Tøetí generace Polo A03, vyrábìná dodnes, se pøedstavila na Paøížském autosalonu 1994 jako tøídveøový a pìtidveøový hatchback s nabídkou zážehových motorù 1.0 až 1.6 a vznìtovým 1.9D, pozdìji dále rozšíøenou o nový hliníkový 1.0, šestnáctiventilovou verzi 1.4 (74 kW) a diesel 1.9 SDI s pøímým vstøikem paliva.
     V rámci koncernu Volkswagen se na shodné podlahové plošinì vyrábìjí vozy Seat Cordoba a Volkswagen Polo Classic, který listopadu 1995 rozšíøil sortiment Pola o ètyødveøovou verzi se stupòovitou zádí. Dodává se s motory od 1.4 (44 kW), ale i s výkonnìjším 1.6 (74 kW). Nejnovìjší variantou Pola je verze kombi Variant, sesterský model Seatu Cordoba Vario, pøedstavená na IAA 1997 ve Frankfurtu. Využívá shhodných pohonných jednotek jako Polo Classic, ale nabízí nepomìrnì víc vnitøního prostoru v pìtidveøové karoserii.
     Zajímavou kapitolou v historii Volkswagenu jsou sportovní vozy Scirocco a Corrado. Dnes už témìø zapomenuté kupé Scirocco se objevilo ještì o nìco døíve než Golf, s nímž mìlo stejnou koncepci pohonu, tedy motor vpøedu napøíè a pohánìná kola pøední nápravy, a také autora karoserie: Giorgetta Giugiara a jeho firmu Ital Design. První modely mìly ètyøválcové motory 1.5 (63 kW) a 1.1 (37 kW) a staly se tak skuteènými lidovými sportovními vozy. Postupnì sílily a procházely modernizacemi, než se na jaøe 1981 objevilo Scirocco druhé generace. Výkony motorù se pohybovaly od 44 kW (1.3) až po 82 kW (1.8, Scirocco GTI).
     Po nábìhu zcela nového sportovního vozu Volkswagen Corrado v roce 1988 produkce Scirocca klesala, až byla poèátkem devadesátých let ukonèena. Corrado však už bylo dražší kupé úctyhodných výkonù, opìt vyrábìné ve spolupráci s Karmannem, pod jehož kapotou se objevily silnìjší motory vèetnì verze 1.8 G60 (118 kW) s tzv.spirálovým dmychadlem a 2.9 VR6 s originálním šestiválcem do V/15o (140 kW). Výroba Corrada skonèila v modelovém roce 1995 po všeobecném úpadku zájmu o drahé sportovní vozy, kterým navíc Volkswagen nemohl konkurovat vzhledem k image velkosériového výrobce bìžných osobních automobilù.
     Automobily Volkswagen se postupnì montovaly a vyrábìly v mnoha zemích svìta, jmenujme jen ty nejvýznamnìjší. Americký závod v Pennsylvanii pozdìji zavøeli, protože byl nerentabilní vzhledem ke kurzu dolaru, a tak k nejúspìšnìjším filiálním továrnám patøí závody v Brazílii a Mexiku. Zejména v Brazílii vytváøeli øadu vlastních modelù a produkci tìžkých nákladních vozù pøevzali od Chrysleru. Zajímavým mezitypem byl brazilský Volkswagen Gol (nikoli Golf!), vùz ve stylu Golfu se vzduchem chlazeným motorem boxer, ale pod pøední kapotou! V èervnu 1992 opustil mexické výrobní linky v Puebla jedenadvacetimiliontý Brouk, èímž padl další historický rekord výroby jediného typu automobilu. Není bez zajímavosti, že mexický závod byl vybrán pro sériovou výrobu nového Brouka, který se pøedstavil jako studie Concept I v otevøeném i uzavøeném provedení na mezinárodních autosalonech první poloviny devadesátých let.
     Skupina Volkswagen postupnì získala další automobilky Audi, španìlský Seat a v roce 1991 také naši Škodu. Zavedla strategii shodných podlahových plošin, tzv.platforem, a vytvoøila øadu konstrukènì spøíznìných automobilù pod rùznými znaèkami. Pøes bohatou paletu modelù neváhala spolupracovat i s dalšími svìtovými koncerny. Napøíklad s Fordem spoleènì vyrábìla vozy v Brazílii a Argentinì, kde se objevovaly Fordy se znaèkou Volkswagen a naopak Volkswageny se znaèkou Ford, a nakonec s Fordem vytvoøila podnik AutoLatina v Portugalsku pro výrobu spoleèné konstrukce velkoprostorového pìti až sedmimístného automobilu Sharan (Ford Galaxy). S Toyotou uzavøela dohodu o výrobì pikapu HiLux pod znaèkou Volkswagen Taro v Nìmecku. S nìmeckým koncernem MAN vyrábìla nákladní vozy MAN-VW série G, z konstrukcí Chrysleru vzešly další modely užitkových automobilù vèetnì støednì tìžkého L80, importovaného i do Evropy. Další montážní závody Volkswagenu pracovaly èi pracují v Belgii, bývalé Jugoslávii, Jihoafrické republice, Nigérii, Èínì, Malajsii, Argentinì, Austrálii atd.
     Vozy a motory Volkswagen jsou velmi populární v motoristickém sportu. V šedesátých a sedmdesátých letech byly velmi oblíbené formule V a Super V, v nichž vyrostli i pozdìjší jezdci formule 1, na okruzích a v rallye se objevovaly už Brouky. Dnes se Volkswagen Motorsport zamìøil pøedevším na automobilové soutìže, v nichž Golfy získaly mnoho úspìchù, a nyní prosazuje vznìtové motory TDI ve vytrvalostních závodech cestovních vozù. Jeden z vozù Golf TDI obsadil druhé místo v absolutní klasifikaci 24 h Nürburgringu 1997.
     Volkswagen vìnuje velké prostøedky na výzkum a vývoj nových konstrukcí a alternativních pohonù. První výsledky tohoto trendu se už objevily v sériové výrobì. Vznikly zkušební série elektromobilù, vozidel s kombinovaným hybridním pohonem, èi tøeba vozy pohánìné plynem. Motorù TDI, prùkopníkù pøímého vstøiku nafty do válcù, se v závodì Salzgitter v Nìmecku vyrobilo víc než milion kusù. Také celková výroba osobních a užitkových automobilù Volkswagen už pøekroèila 65 milionù vozidel. O nikdy nekonèícím vývoji svìèí i studie kupé CJ Study, pøedstavená na Detroitském autosalonu 1997.